LUKSUZ NA DJELU Gdje lete bh. političari i po kojoj cijeni
![Avion Beograd Mostar Air Serbia Zračna luka Mostar](/img/repository/2024/04/image_1024x1024/avion-beograd-mostar-air-serbia-zracna-luka-mostar.jpg)
Institucije Bosne i Hercegovine godišnje izdvajaju milijune maraka za usluge avioprijevoza. Samo za posljednje dvije godine, troškovi za aviokarte su iznosili blizu 7 milijuna maraka. Dok su u prošloj godini bili za oko 20 posto veći u odnosu na godinu ranije. Gdje lete bh. političari i po kojoj cijeni?
U državi u kojoj je više gladnih nego sitih, gdje je i rast minimalne plate sporan, a mirovine se povećavaju za svega koju marku, najviše je letača. Na to ukazuje revizorsko izvješće institucija BiH koji se bavio nabavkom aviokarata. Zanimljivo je da je MVP, kome je najveća zadaća da putuje, na trećem mjestu, dok najviše putuju zaposleni u Ministarstvu obrane BiH. Putovalo se širom svijeta, ali najviše u Bruxelles, Luksemburg i Beč i karte su se nabavljale najčešće pred polazak, zbog čega su dosegle cijene do 2000 maraka. Upravo na to su najviše ukazali revizori – da su se aviokarte često nabavljale pred samo putovanje, što ne osigurava ekonomično korištenje javnih sredstava, donosi BHRT.
"Provedena revizija pokazuje da institucije iz uzorka ne osiguravaju blagovremene nabavke aviokarata i ne koriste pogodnosti tržišne konkurencije kako bi osigurali najbolju vrijednost za novac. Utvrđeno je korištenje uvjeta koji ograničavaju konkurenciju, a kriteriji dodjele ugovora uvijek ne osiguravaju najbolju vrijednost za novac", naveli su revizori.
Iz Komisije za financije i proračun ukazuju da problem kod kupovine aviokarata postoji i on se ogleda u Zakonu o javnim nabavkama, na što su i revizori u izvješću ukazali, te pozvali na izmjene ovog zakona. Trenutni zakon ne dozvoljava više ponuđača, već jednu turističku agenciju koja prođe na natječaju, što dovodi do toga da cijene karata imaju odstupanja od 15 posto.
"Mi nerijetko kao parlamentarci, i ja osobno, nalazimo karte koje su mnogo povoljnije, pa onda našim službama kažemo da agencijama kažu da postoji povoljnija karta. Nekada se i naši tajnici bave tim iako to nije njihov posao. Dakle, mi radimo posao agencija zato što nas zakon ograničava da možemo prikupiti ponude od pet ili više agencija", kaže predsjedavajuća Komisije za financije i proračun PSBiH Mia Abazović-Karamehić.
No, zakon ih nije ograničio da moraju putovati biznis klasom, ali to uglavnom prakticiraju. Zato ekonomski stručnjaci smatraju da se ovoliko novca za aviokarte ne smije trošiti.
"Ako bilo tko od zaposlenih sebi dozvoljava luksuz da leti prvom klasom, a može letjeti i drugom, a pogotovo još ako je to planirano putovanje, planirano unaprijed pa se karta kupi po povoljnijoj cijeni, ja osobno mislim da ti ljudi moraju biti sankcionirani", ističe ekonomski stručnjak Zoran Pavlović.
Posebna kritika ide jer ta putovanja ne daju rezultate.
"Mislim da je vrijeme da napravimo analizu da vidimo tko je potrošio na koja putovanja, što je bio rezultat tih putovanja. Prije svega da vidimo je li i sam trošak koji je napravljen adekvatan potrebama i rezultatima", napominje Pavlović.
"Revizorsko izvješće u BiH su izgubili svaki smisao jer ne postoji nikakav sistem odgovornosti za te ljude niti sankcija. S druge strane, ako već govorimo o njihovom učinku, ako je već toliko potrošeno, onda je sporan njihov rezultat nakon svega toga jer mi u BiH imamo situaciju u kojoj političari praktično nemaju nikakav rezultat osim ovih fiktivnih o EU putu. To je problem. To je problem za revizorska izvješća i prekomjerno trošenje novca. Odgovornost", smatra urednik BH Radija 1 Amir Sužanj.
Odgovornost traže i građani, ili su tražili godinama unazad ali nitko ih nije čuo, te su i ostali bez teksta. Oni rijetki koji stanu pred kameru kažu previše troše, ali troši tko ima.
A ovi s malim platama neka se navikavaju ići pješice, jer bi im i autobus mogao postati skup. Odavno je prazan novčanik građana oslobodio avionska sjedišta za političare kojima očito treba još aviolinija sa sarajevskog aerodroma da se bolje povežu i s ostalim destinacijama. Za cijenu ne pitaj – građani plaćaju.